Vývoj inflace v závěru roku vyvolal velká očekávání, když po 4 letech se Česká národní banka (ČNB) dočkala a inflace dosáhla inflačního cíle 2 %. Od lednové inflace si mnozí slibovali ještě více a to prudké zvýšení výrazně nad 2 %. Ačkoliv lednová inflace má ve svém zvyku překvapovat a to oběma směry, tentokrát se zase tak "nepředvedla". Podle mého názoru nebyla lednová inflace tak velkým překvapením, kvůli kterému by musela ČNB porušit svůj „svatý“ závazek neopustit současný kurzový režim dříve než ve 2Q 2017.
Věřím, že v ČNB si počká na potvrzení trendu růstu inflace, než zahájí nesnadný manévr – vystoupení z kurzového závazku. Podle některých členů Bankovní rady ČNB jsou rizika „příliš předčasného opuštění závazku závažnější než rizika pozdějšího“. Proto „CZKexit“ ve druhém čtvrtletí 2017 není v tuto chvíli ještě zdaleka jistý. ČNB potřebuje k rozhodnutí další inflační čísla, která ji přesvědčí, že je už bezpečné ze závazku vyskočit. Čím déle ale bude otálet, tím blíže budou parlamentní volby, které, ať si to Bankovní rada nerada na veřejnosti připouští, mohou její rozhodnutí ukončit závazek posunout až do 4Q 2017. Jinými slovy, pokud inflace ani v únoru nepřinese zásadní šok, ČNB si raději pro CZKExit zvolí pozdější a ne aprílový termín. I když v titulcích by se to skvěle vyjímalo! Odhadovat přesný termín CZKExitu je jak sázka do loterie. Kdybych si měla vsadit 1000 korun, tak 600 korun vsadím na květnový termín a 400 Kč na listopadový termín, který není ještě úplně ze hry. Zdá se Vám to divné, když inflace je už nyní nad 2 %? Prognózovat inflaci na několik měsíců dopředu je velmi ošemetné. Ani inflační experti – analytický tým ČNB – nepředpověděli, že inflace bude celé tři roky v blízkosti nuly. Tvrdošíjně každé čtvrtletí po dobu tří let prognózovali postupný vzestup inflace. Faktory, které zasahují do vývoje cen, jsou často velmi proměnlivé. Například vývoj cen ropy na světových trzích či konec sezónního či jednorázového zdražování potravin kvůli zmrzlé zelenině na jihu Evropy může inflaci držet nebezpečně blízko inflačního cíle a v horizontu roku a roku a půl ji snižovat zpátky pod 2 %. Jak to tak v životě bývá, jistotu máme jen jednu– každý z nás tento svět jednou provždy opustí….
Pokud jste přesto přesvědčeni o brzkém termínu CZKExitu, neznamená to, že vzápětí poté si eura či dolary koupíte levněji. Trh s českou korunou je silně překoupen (odhaduji převis až na 40 miliard eur). Až ČNB zmizí z trhu, budou se spekulanti, kteří si nakoupili korunu, korun zbavovat. Čím větší davová mánie se strhne na trhu, tím větší bude tlak na OSLABENÍ koruny. Jakmile se ale trh usadí, otevře se cesta k posilování koruny. Zpočátku bude posilování koruny nejspíš pomalé, protože čeští vývozci, kteří směňují své cizoměnové tržby do korun, se z velké části už předem zajistili. Proto poptávka po koruně může být zpočátku slabší. Přesto lze očekávat, že eura si na konci letošního roku koupíme za méně než 26 Kč.
Kdybych se měla řídit kurzem koruny, na zahraniční dovolenou bych jela až v prosinci 2017. Co vy?
Prognostické „hokejky“
![](http://www.akatcr.cz/download/hok.gif)
Zdroj: zpracováno ze Zprávy o inflaci, 2013-2016. Prognózy inflace z listopadových Zpráv o inflaci.
Helena Horská, hlavní ekonomka Raiffeisenbank a.s.